23.05.2018, 00:05
Eestimaa Looduse Fondi juhatuse aseesimees: elektrituruseaduse muutmise eelnõuga ei tohi praegusel kujul edasi minna
Riigikogu menetleb neil päevil elektrituruseaduse muudatusi, mis puudutavad ka Narva kateldes puidu masspõletamist. Tekib võimalus, et Eesti pinnal põletatakse aastas kümnete tuhandete jalgpalliväljakute suurusel alal kasvavat metsa, et müüa „rohelise energia” statistikat riikidele, mis ei pea sellist teguviisi keskkonnasäästlikuks. Puidu masspõletamise negatiivne mõju elustikule ja kliimale on ülemaailmne. Pole eetiline toota taastuvenergiat keskkonnavaenulikul viisil ja pakkuda madalamate säästlikkuse kriteeriumite toel odavat kaupa arenenumatele ühiskondadele.
![Kasekänd ajab mahla välja](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/463ed8d0-bcd2-11eb-aab3-9363fd9b29b8.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8435&cw=1&cx=0&cy=0&r=16:9)
Kasekänd ajab mahla välja
FOTO:
Puidupõletamise keskkonnamõju on negatiivne
Biomassist saadav energia pole süsinikneutraalne. Puitu põletades eraldub CO2 energiaühiku kohta rohkem kui kivisütt põletades. See panustab kliimamuutustesse samal moel kui fossiilse päritoluga CO2. Ainus erinevus on, et puud kasvavad tagasi. Ent kliimamõju mõttes on olukord varasemaga võrdne alles siis, kui puud on tagasi kasvanud. Aprillis Eestit väisanud Rootsi biomajanduse ekspert professor Tomas Lundmark möönis, et kliimakasu saaks Eestis aktiivselt metsi majandades lõigata alles u 70 aasta pärast. See on liiga hilja, sest vähem laastava 1,5-kraadise temperatuurimuutuse raami jäämiseks on tarvis õhu kasvuhoonegaaside kontsentratsioon juba lähiaastatel alla saada.