Vadim Štepa: Eesti ja Karjala, iseseisvus ja ike
Tallinnas Vabadussõja võidusamba jalamil seistes meenub mulle, et samal ajal pidas oma vabadussõda ka Karjala. Kui Põhja-Karjala riik ehk Uhtua (Uhta) vabariik – küla järgi, kus asus riigi keskus – oleks sõja võitnud, võinuks Karjalast kujuneda samasugune sõltumatu Euroopa riik nagu Eesti.
![Vadim Štepa](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/5010c350-bc55-11eb-b9c6-8b0fc13b1865.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.5361&cw=1&cx=0&cy=0.0769&r=16:9)
Tallinnas Vabadussõja võidusamba jalamil seistes meenub mulle, et samal ajal pidas oma vabadussõda ka Karjala. Kui Põhja-Karjala riik ehk Uhtua (Uhta) vabariik – küla järgi, kus asus riigi keskus – oleks sõja võitnud, võinuks Karjalast kujuneda samasugune sõltumatu Euroopa riik nagu Eesti.
Kohe pärast oktoobrirevolutsiooni olid bolševikud välja andnud Venemaa rahvaste õiguste deklaratsiooni, milles lubati kõikidele Venemaa rahvastele täielikku enesemääramisõigust kuni eraldumise ja iseseisva riigi moodustamiseni. Deklaratsioonis lubatu sai täielikult kätte ainult Soome, kuulutades 6. detsembril 1917 välja iseseisvuse, mida bolševike valitsus 31. detsembril tunnustas. Kui 1918. aastal esitasid samasuguse taotluse Karjala põhjarajoonid, saatsid bolševikud sinna sõjaväe „separatismi” maha suruma...