Peterburi eestlased: suur aitäh kõigile Jaani kiriku eest!
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/5b1f3e30-b8f3-11eb-922a-c7bedcd3f781.jpg?noup&w=1200&h=711)
„Kogu eesti rahvale südamest suur-suur tänu Jaani kiriku eest!” lausa hüüatab Peterburi eesti koguduse juht Külli Sulg. „Nii väikestele kui ka suurtele, see on meie kõigi ühine saavutus.”
Jaani kiriku renoveerimine läks maksma 101 miljonit krooni, ütles ehituse tellinud Eesti Kontserdi juht Jüri Leiten. Praegu on kirik Peterburi linnavalitsuse poolt eesti kogudusele antud tähtajatuks tasuta kasutamiseks. Eesti kogudus on omakorda andnud kiriku eellepinguga 99 aastaks kasutada Eesti Kontserdile.
Järgmise sammuna võitleb Külli Sulg selle eest, et kirikuhoone, mille Peterburi eestlased ehitasid 150 aastat tagasi ja mille toetuseks andis teiste hulgas 50 000 rubla ka tollane Vene tsaar Aleksander II, tagastataks päriselt eesti kogudusele. „Kõik paberid on juba sisse viidud, puudu on veel ainult katastrinumber,” rääkis Sulg eile Eesti Päevalehele.
Kontserdid iga nädal
Katastrinumbri saamine seisab Sule sõnul selle taga, et ehitajad pole kirikut veel lõplikult üle andnud, mõned pitserid on puudu. „Ehitajad on lubanud kuu-poolteisega kõik joonde ajada,” rääkis Sulg. „Mulle on Peterburi linnavalitsusest lubatud, et meie taotlus võetakse sisseandmisel kohe arutlusele ja mingeid takistusi tagastamiseks pole.”
Eilsel kiriku taasavamisel kõnelenud Eesti president Toomas Hendrik Ilves rõhutas Jaani kiriku rolli Eesti ajaloos. Ta meenutas Jaani kirikus õpetajana töötanud Jakob Hurta, kes just siin kirjutas 1888. aastal oma kuulsa üleskutse eestlastele rahvapärimuse kogumiseks.
Just Jaani kiriku eest sai 1917. aasta märtsis alguse ligi 40 000 Peterburi eestlase meeleavaldus ja rongkäik Tauria palee ette, kus nõuti Eestile autonoomiat Tsaari-Venemaa koosseisus. „Autonoomia saavutati ja sellest edasi saime iseseisvuse,” lausus president.
Ilves meenutas, et ka tema suguvõsal olid Peterburiga tihedad sidemed. „20. sajandi alguses töötas ja elas siin minu vanaisa Peeter Rebane, ka oma naise Aleksandra võttis ta Peterburist,” rääkis president.
Ilves tänas kõiki Peterburi eestlasi ja kohalikku võimu Jaani kiriku taastamise eest. Eraldi tänas president Külli Sulge, keda ta nimetas kiriku taastamise idee kandjaks.
Külli Sulele langes ka au lugeda Jaani kirikus esimesed read piiblist. Risti tõi kirikusse sisse teine Jaani kiriku taastamise suur eestvedaja, Eesti endine peakonsul Peterburis Jüri Trei.
Veidi üle tunni aja kestnud kiriku taasavamise jumalateenistust juhtis Eesti evangeelse luterliku kiriku peapiiskop Andres Põder. Ta meenutas samuti ajalugu, et rõhutada Jaani kiriku olulisust eestlastele: „19. sajandi keskel, kui kogudus moodustati, kuulus sinna 5000 liiget, aga 20. sajandi alguseks oli liikmeid juba 22 000.” Praegu on olukord mõnevõrra teistsugune, sest eesti kogudusse Peterburis kuulub napilt 50 inimest.
Avamisel esinenud Estonia teatri orkester ja rahvusmeeskoor tõid suurepäraselt esile Jaani kiriku fantastilise kõla, mida kiitsid kõik külalised.
„Oi, kui ilusalt see ikka kõlab,” lõi Peterburi eestlane Juta Vassiljeva käsi kokku, kui koor laulis Rudolf Tobiase „Eks teie tea”. „Meie ka laulame seda oma kooriga.”
Peterburi eestlaste koguduse ja seltsi liikmed olid silmanähtavalt kõige õnnelikumad inimesed eile Jaani kirikus. „Väga-väga ilus on kõik,” ütles Peterburi eestlaste seltsi juht Viiu Fjodorova.
Et õnn täielik oleks, tuli president Ilves pärast kiriku avamist veel eraldi kohtuma umbes 30 Peterburi eestlasega, kes kinkisid presidendile seltsi liikme Veronika Mahtina raamatu Jaani kiriku ajaloost.
Samuti kiriku taasavamisel osalenud Eesti kultuuriminister Laine Jänes ütles, et Jaani kirikust saab eesti kultuuri uks Peterburis.
Esimene avalik kontsert Peterburi Jaani kirikus toimub juba täna, kui seal esineb Eesti riiklik akadeemiline meeskoor. Samuti on täna õhtul esimene avalik jumalateenistus.
Eesti Kontserdi juht Jüri Leiten ütles, et plaanide järgi hakkab Jaani kirikus toimuma vähemalt üks kontsert nädalas. Eelkõige hakkab Eesti Kontsert seal mängima eesti muusikat. „See on ainulaadne olukord, et Eesti Kontsert omab välismaal kontserdisaali. Me oleme ehitanud eesti kultuurile ausamba Peterburi,” lausus Leiten.
Ausamba ehitamise eest tänas Leiten eelkõige Eesti Kontserdi eelmist juhti Aivar Mäed, kes juhtis kiriku taastamist. „Aivar Mäe trotsis seda ehitades kõiki loodusseadusi. Ta on näidanud ka Eesti riigile, kuidas asju ajama peab,” ütles Leiten.
Jaani kirikut hakati taastama 2009. aastal. Hoone, kus Nõukogude ajal asusid laod ja kontorid, lammutati seest tühjaks ning ehitati sisuliselt nullist uuesti üles. Ehituse peatöövõtja oli Eesti firma Facio. „See on täielik metamorfoos, mis siin on toimunud,” lausus Laine Jänes.
Kuigi Jaani kiriku taasavamiseks valmistuti üsna rangete turvanõuetega – näiteks teisaldati kõik kiriku ümbrusesse pargitud autod –, ei saabunud siiski kohale Peterburi kuberner Valentina Matvijenko, kes väidetavalt oli sõitnud välismaale.
Jaani kiriku lugu
1787 – algasid eestikeelsed jumalateenistused Peterburis.
1842 – loodi iseseisev eesti Jaani kogudus.
16. mai 1843 – õnnistati sisse Jaani koguduse hoone (Drovjanõi põiktänaval).
10. jaanuar 1844 – tööd alustas Jaani koguduse kirikukool.
3. juuli 1858 – kinnitati Jaani koguduse uue kiriku ja teenistusmaja projekt.
24. juuni 1859 – pandi pidulikult nurgakivi Jaani koguduse kirikule ja teenistusmajale (Ofitserskaja tänaval).
27. november 1860 – õnnistati pidulikult sisse Jaani kirik.
1893 – Jaani koguduse varjupaiga- ja koolihoone ehitus
1909–1911 – Jaani koguduse üürimaja ehitus
1930. aastate algus – Jaani kirik suleti, hoone ehitati ümber.
19. detsember 1993 – üle pika aja toimus esimene eestikeelne jumalateenistus Koltuši luteri kirikus.
5. veebruar 1994 – tegevust taasalustas eesti luteri kogudus Peterburis.
1995 – registreeriti Eesti evangeelse luterliku kiriku Peterburi Jaani kogudus
29. mai 1997 – Jaani kiriku hoone anti kogudusele tähtajata ja tasuta kasutamiseks.
27. november 1999 – esimesed talgud Jaani kiriku hoone taastamiseks
20. detsember 1999 – loodi Peterburi Jaani Kiriku Fond.
25. november 2000 – tähistati Jaani kiriku 140. aastapäeva, toimus esimene jumalateenistus Jaani kiriku ruumides.
August–september 2001 – avati kiriku suur saal ja pühapäevakooli ruumid, seati sisse elekter- ja telefonside.
2001–2004 – Jaani kirikus korraldati regulaarselt jumalateenistusi ja kultuuriüritusi
16. august 2004 – tööd alustas Jaani kiriku projekteerimis- ja renoveerimistööde infovahetuse komisjon.
2004 – Jaani kiriku hoone suleti renoveerimiseks ja koguduse teenistused viidi ajutiselt üle Maria kiriku kantselei saali.
2009 – algas Jaani kiriku taastamine Eesti riigi rahaga.
Allikas: Veronika Mahtina