FOTOD | Eesti noore kunsti tippsündmus! Tallinna kunstihoones avati EKA lõputööde festival
Täna avati lõputus remondieelses seisundis Tallinna kunstihoones Eesti Kunstiakadeemia lõputööde festival TASE, mis on iga-aastane eesti noore kunsti, disaini, arhitektuuri ja kunstikultuuri tippsündmus.
![Eesti Kunstiakadeemia lõputööde festivali TASE avamine Kunstihoones](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/d59822e7-395a-454f-93e4-688993bdbe44.jpg?noup&w=1200&h=711)
TASE lõputööde festivali keskmes on EKA tudengite lõputööde näitus, millel osalevad arhitektuuri, disaini, kunstikultuuri ja vabade kunstide teaduskondade lõpetajad. Peanäitust saadab mitmekülgne satelliitprogramm erialanäituste, kaitsmiste ja TASE Filmiga.
Sel aastal prevaleerib EKA lõputööde käsitlusis inimkesksus – tegeldakse inimeseks olemise ja inimese loodud probleemide täheldamisega – loojate fookuses on inimene ja tema eksistents. Illustreerimaks, milliste nn prillidega vaatavad noored loojad zeitgeistile otsa, kõlavad teiste seas märksõnadena hüpertundlikkus, emotsionaalne pärand, sotsiaalne integratsioon, keha, turvatunne, vägivald, argirituaalid, vaimne ja füüsiline tervis ning vaimsus ja keskkond. Teaduskondade üleselt vaadeldakse inimest tänases maailmas, tänases elukeskkonnas, vastavalt erialade antud loomeväljale.
Vabade kunstide teaduskonna maalikunsti bakalaureuse eriala lõpetaja Daria Morozova autobiograafiline töö tegeleb raske, ent vajaliku venekeelse eestlase identiteedi teemaga. Katerina Sarapova fotograafia erialalt vaatleb valguskastide abil meie sõltuvusi ekraanidest ning nutiseadmetes, sama eriala tudeng Mia Tohver analüüsib aga heaolu tootestamist fotograafiliste vahendite abil.
Arhitektuuriteaduskonna arhitektuuri ja linnaplaneerimise magistritööd paistavad sel aastal silma oma tundliku sotsiaalse ja ühiskondliku närvi ning sellele vastava intellektuaalse platvormi ja ruumilise sekkumise poolest. Mitmed tööd tegelevad eluaseme kättesaadavuse ning selle kasutuse mitmekülgsuse küsimustega, püüdes viia eluaseme küsimuse eemale Eestis seni levinud spekulatiivsest, keskmisele ostjale suunatud arendamise mudelist. Näiteks uurib Darina Nossova oma töös, kuidas vähendada jätkusuutliku linnauuendusega kaasnevat (rohe)gentrifikatsiooni Pelgulinna asumi näitel. Diana Drobot tegeleb aga kunagiste kaevandusmaastike kasutuselevõtuga, n-ö „vajumisega kohanemisega“, kahaneva Kohtla-Järve näitel.
Sisearhitektuuri valdkonnas tõstetakse esile Päär-Joonap Keeduse lõputöö „Isearhitektuur. Meistripäevik“, mis võtab vaatluse alla kunagi tavaks olnud ning võib-olla tulevikus taas normaalsuseks muutuva lähenemise, kus nii tarbeobjektid kui eluruumid valmivad kasutaja või kogukonna enda käe all. Magistritöö tulemusena valmis Vilsandi pukktuulikust ümber ehitatud elamu projekt. Põhilised märksõnad sisearhitektuuris on olemasoleva elukeskkonna mõtestamine, optimaalseim kasutamine ning kohanemine muutustega lähi- ja kaugemas tulevikus.
Disainiteaduskonnas on lõputööde fookuses psühholoogilised ja emotsionaalsed pinged, mida käsitletakse nii identiteedi, ligipääsetavuse kui kasutajakogemuse kaudu. Kestlikkus on esil nii läbi pärandi- kui materjaliuuringu – nende seas tegelevad mitmed tööd vetikapõhise materjaliarendusega. Tekstiilidisaini bakalaureusetöödes tegelevad tudengid identiteedi küsimustega, otsides seda läbi esivanemate, looduse, ümbritsevate inimeste ja materiaalse vaheliste seoste. Magistrant Kristina Oja lõputöö teemaks on vanadest suguvõsa piltidest inspireeritud kudumikollektsioon „Ma olin kadunud“, klaasi eriala tudeng Õnne Paulus tegeleb materjali agentsusega ning Elle Kannike tungib aga „objekti pärandit“ uurides esemete väärtuslikkuse ja väärtustamise teemasse.
Kunstikultuuri teaduskonnas on oma lõputöö pealkirjaga „Pärand on popp!“ sõnastanud EKA muinsuskaitse ja konserveerimise magistrant Karola Mursu muinsuskaitse moto, suhtumise ja oleku nagu seda täheldab dotsent Riin Alatalu, EKA muinsuskaitse ja restaureerimise osakonna magistriõppe juht. Kristel Akerman tegeleb Tallinna vanalinna probleemide ja võimalustega kaasaaegsete linnaplaneerimise ideoloogiate valguses.
TASE ’24 lõputööde festivali peakorraldaja Kaisa Maasik: „Oleme õnnelikud, et ka sel aastal saab suur osa lõpetajatest enda töid näidata Tallinna Kunstihoones ning loodame, et see juhib tähelepanu ka asjaolule, et meile kõigile oluline kunstipesa seisab juba teist aastat tühjalt, oodates renoveerimistööde pealehakkamist. Võrreldes eelmise aastaga toimub TASE lisaks Eesti Kunstiakadeemiale ja Tallinna Kunstihoonele veel väga arvukates asukohtades, millest soovitan kindlasti kõigist osa saada.“
TASE ’24 avamispäeval on näitus külastajatele avatud Eesti Kunstiakadeemias kell 15.00–20.00 ning Tallinna Kunstihoones kell 17.00–21.00.
Edaspidi, perioodil 30.05.–14.06. on TASE ’24 avatud iga päev kell 12.00–18.00.