Kalev Stoicescu: Eesti riigikaitsest peab rääkima nii, et see ei annaks vastasele aimu meie kaitseseisundist ja ettevalmistustest
(288)Paralleelid Teise maailmasõja eelse aja ja Eesti praeguse kaitseseisundi vahel on ebaadekvaatsed.
Eesti iseseisev kaitsevõime on teinud mõne aastaga väga suure arenguhüppe ning lähiaastatel tugevneb edasi, kuid Venemaa heidutamine ja agressioonivastane kaitsetegevus on võimalik ainult kollektiivselt, NATO riikide koostööna.
Venemaa NATO vastu suunatud agressiooni tõrjutakse teiste reeglite alusel kui Ukraina puhul. Agressori territoorium ei ole esimesest hetkest puutumatu. Vastus on rünnaku korral kindel, proportsionaalne ja hävitav.
Närviline arutelu ja omavaheline kraaklemine ei anna Eesti jaoks kasulikke sõnumeid liitlastele ega Venemaale.
![„Nii mõnigi kord on valus kuulata, kui räägitakse Eesti riigikaitsest NATO-t, liitlaseid ja kollektiivkaitset mainimata,“ ütleb Kalev Stoicescu.](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/0f04eb70-a6dc-11ed-93fa-cba1eb74349c.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.7639&cw=1&cx=0&cy=0.0305&r=16:9&rotate=0&flip=0)
Hiljuti puhkes laskemoona suuremahulise juurde hankimise teemal avalik ja küllalt erutav debatt, mis kahetsusväärselt võimaldas päevapoliitikal tungida prominentselt riigi sõjalise kaitse tandrile. Loodan, et päevapoliitika lahkub peatselt sellelt areenilt ning lubab riigikaitset tugevdada erakondade ja poliitikute, ametnike, kaitseväelaste ja ühiskonna koostöös.
Vähesed kriitikud ja rahulolematud vaevuvad tõdema, et laskemoona hankimine on üks mitmest riigikaitse tugevdamise prioriteedist. Pigem tunnistatakse moka otsast, et laskemoona on ikka rohkem kui 2022. aasta alguses hoolimata Ukraina abistamisest.